Pisatelj med dvema domovinama: Louis Adamič in vprašanja nacionalne, etnične in kulturne identitete
Ključne besede:
slovenska izseljenska književnost, Louis Adamič, priseljenci v ZDA, kulturni pluralizem, družbeno-kulturna vloga pisateljaPovzetek
Louis Adamič (1898–1951) je bil najuspešnejši slovenski izseljenski pisatelj. Že samo dejstvo, da je domala vsa svoja dela posvetil družbenim in kulturnim vprašanjem svojih dveh domovin, kaže na njegovo izrazito dvonacionalno družbeno-kulturno vpetost. Čeprav je pisal v angleščini, se ravnovesje med slovensko in ameriško komponento njegove kulturne identitete ni nikoli omajalo. Ker je ameriško priseljenstvo opazoval kot insider in hkrati kot outsider, je bil njegov vpogled v priseljenska vprašanja toliko kompleksnejši. Zato se v zadnjem času znova razkriva presenetljiva aktualnost Adamičevih konceptov in pogledov na vprašanja nacionalne, etnične in kulturne identitete ter medkulturnih odnosov, zlasti tistih znotraj nacionalne skupnosti.
Prenosi
Literatura
Adamič, France (1983). Spomini in pričevanja o življenju in delu Louisa Adamiča. Ljubljana: Prešernova družba.
Adamic, Louis (1936). Cherries are Red in San Joaquin. The Nation, 27. junij. Dostopno tudi preko: http://newdeal.feri.org/nation/na36840.htm (26. 5. 2009).
Adamič, Louis (1951). The Eagle and the Roots (druga, zadnja verzija rokopisa). Biblioteka SAZU , Rokopisni oddelek, fond Louis Adamič, mapa R 67/III-2, 4. poglavje.
Bekić, Darko (1988). Jugoslavija u hladnom ratu: Odnosi s velikim silama 1949–1955. Zagreb: Globus.
Bratko, Ivan (1970). Naši izdaji na pot (Predgovor k 1. izdaji, 1970). Louis Adamič, Orel in korenine, 2. izdaja. Ljubljana: Državna založba Slovenije, 1981: 589–595.
Christian, Henry A. (1971). Louis Adamic: A Checklist. The Kent State University Press (The Serif Series, Bibliographies and Checklists, 20).
Dedijer, Vladimir (1969). Izgubljena bitka J. V. Staljina. Sarajevo: Svjetlost.
Drnovšek, Marjan (2008). Krekova vestfalska pisma: socialno-ekonomski pogledi in izseljenstvo. Dve domovini / Two Homelands, 25: 161–185.
Filler, Louis (1952). Books. The Antioch Review, 12 (4): 505–506.
Fitzsimons, M. A. (1952). Apologia for Tito's Yugoslavia. The Commonweal, 27. junij 1952: 298–299.
Gayn, Mark (1952). Documents for our times. The Nation, 175 (20. september 1952): 234–235.
Grill, Vatroslav (1979). Med dvema svetovoma. Ljubljana: Mladinska knjiga.
Lehrman, Hal. A friendly portrait. New York Times Book Review, 25. maj 1952: 7, 32.
Mihelič, Mira (1971). Podoba Louisa Adamiča. Zbornik občine Grosuplje, 3: 169–175.
Mikola, Maša, in Gombač, Jure (2008). Internet kot medij ohranjanja narodne in kulturne dediščine med Slovenci po svetu: stare dileme novih rešitev. Dve domovini / Two Homelands, 28: 39–56.
Mikuž, Metod (1983). Svet po vojni (1945–1957). Ljubljana: Cankarjeva založba.
Milharčič Hladnik, Mirjam (2008). Internet in preobrazbe ohranjanja kulturne dediščine v slovenskoameriških etničnih skupnostih. Dve domovini / Two Homelands, 28: 57–72.
Mitrany, David (1952–53). The Eagle and the Roots. The American Historical Review, 58 (oktober 1952 – julij 1953): 376–377.
Mlekuž, Jernej (2008). Čapac.si, or on burekalism and its bites: An analysis of selected images of immigrants and their descendants in Slovenian media and popular culture. Dve domovini / Two Homelands, 28: 23–37.
Mosely, Philip (1952). A romantic picture of Tito's Yugoslavia. Herald Tribune Book Review, 1. junij 1952: 6.
O'Sheel, Shaemas (1952). Louis Adamic's Yugoslavia. The Saturday Review, 16. avgust 1952: 9.
Paternu, Boris (1981). Nastajanje Adamičevega sestava vrednot ob Ameriki in Jugoslaviji. Louis Adamič: Simpozij: Symposium (ur. Janez Stanonik). Ljubljana: Univerza Edvarda Kardelja: 85–100.
Pirjevec, Jože (2009). Predavanje o Louisu Adamiču na kolokviju »Življenje in delo Louisa Adamiča: počastitev 110. obletnice rojstva Louisa Adamiča«. Ljubljana: Slovenska matica, 12. marec 2009.
Pisko, Ernest S. (1952). Under the spell of Titoism. The Christian Science Monitor, 11. junij 1952: 13.
Poniž, Denis (1971). O knjigi in njeni usodi. Louis Adamič: Orel in korenine. Zbornik občine Grosuplje, 3: 183–185.
Poniž, Denis (1981). Nacionalno v literaturi Louisa Adamiča o Slovencih in Jugoslaviji. Louis Adamič: Simpozij: Symposium (ur. Janez Stanonik). Ljubljana: Univerza Edvarda Kardelja: 113–118.
Robel, Gert (1983). Die Verstoßung Jugoslawiens. Fischer Weltgeschichte, zv. 35. Frankfurt am Main: Fischer Taschenbuch Verlag.
Rogelj, Janko (1956). Zadnja Adamičeva pisma. Enakopravnost, 27. avgust 1956.
Schwerin, Kurt (1952). Adamic, Louis, The Eagle and the Roots. Library Journal, 77 (15. maj 1952): 886.
Shiffman, Dan (2003). Rooting Multiculturalism: The Work of Louis Adamic. London etc.: Assotiated University Presses.
Shiffman, Dan (2005). Korenine multikulturalizma: Delo Louisa Adamiča (prevedla Cirila Toplak). Ljubljana: Založba ZRC, ZRC SAZU.
[Smole, Jože] (1951). Nove činjenice dokazuju da je Luj Adamič žrtva ubojstva. Borba, 3. oktober 1951.
Sreckovich, Budimir (1953). Titoism and the Cominform; The Eagle and the Roots. Journal of International Affairs, 7 (1): 107.
Uhl, Alexander H. (1952). His renewal of faith. New Republic, 21. junij 1952: 21.
Vah, Mojca, in Lukšič-Hacin, Marina (2008). Contemporary implications of multiculturalism policies for European welfare states. Dve domovini / Two Homelands, 27: 7–21.
Vodopivec, Vlado (1970). Novi Louis Adamič. Slovenski izseljenski koledar 1971: 220–222.
Vukšinič, Vesna (2009). Obletnica rojstva Louisa Adamiča. Moja Slovenija, april 2009: 20–21.
Zadravec, Franc (1981). Oton Župančič in Louis Adamič. Louis Adamič: Simpozij: Symposium (ur. Janez Stanonik). Ljubljana: Univerza Edvarda Kardelja: 101–111.
Žitnik, Janja (1993). Pero in politika: Zadnja leta Louisa Adamiča. Ljubljana: Slovenska matica.
Žitnik, Janja (1995). Pogovori o Louisu Adamiču. Ljubljana: Prešernova družba.
Žitnik Serafin, Janja (2008). Večkulturna Slovenija: Položaj migrantske književnosti in kulture v slovenskem prostoru. Ljubljana: Založba ZRC, ZRC SAZU.
Župančič, Oton (1932). Adamič in slovenstvo. Ljubljanski zvon, 9: 513–520.
Prenosi
Objavljeno
Kako citirati
Številka
Rubrike
Licenca
![Creative Commons licenca](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/4.0/88x31.png)
To delo je licencirano pod Creative Commons Priznanje avtorstva-Nekomercialno-Brez predelav 4.0 mednarodno licenco.
Avtorji jamčijo, da je delo njihova avtorska stvaritev, da v njem niso kršene avtorske pravice tretjih oseb ali kake druge pravice. V primeru zahtevkov tretjih oseb se avtorji zavezujejo, da bodo varovali interese založnika ter da bodo povrnili morebitno škodo.
Podrobneje v rubriki: Prispevki