"Mali" prispevek k vprašanjem "povratništva": življenski pripovedi migrantov povratnikov iz Beneške Slovenije - potovanji brez vrnitve?
Povzetek
Besedilo si zastavi dva, ne preveč ambiciozna cilja.
S pomočjo analize konkretnih migracijskih situacij in kontekstov izraženih v življenjskih pripovedih dveh mednarodnih migrantov povratnikov iz (Nadiške) Beneške Slovenije (zahodni rob slovenskega etničnega ozemlja na severovzhodu Italije) poskuša odgovoriti ali bolje osvetliti vprašanje, koliko je fizični premik (vrnitev) tudi družbeni premik (vrnitev). Zdi se, da besedilo pri tem početju ne sicira in ne analizira preveč podrobno življenjskih pripovedi, ampak to raje prepušča interpretaciji bralcev.
Poleg iskanja odgovorov na omenjeno vprašanje je besedilo (tudi ali predvsem) pristen in »enkraten« »dokument« povojne zgodovine (re)migracijskih procesov, kapitalističnega razvoja, družbenega izključevanja idr., tako Beneške Slovenije kot »kapitalistične« Evrope. Migrantstvo [migrancy], kot skupek migrantovih subjektivnosti oblikovanih skozi njihove izkušnje številčnih in nasprotujočih krajev, ima, kot pravi geografinja Lawsonova (2000, 186) analitično moč. Pripovedi migrantov o nasprotujočih si izkušnjah migracije in drugih soodvisnih pojavov ter procesov v toku migracije imajo teoretsko moč, ki presega enkratnost posameznih pripovedi oziroma zgodb. Ambivalentnost pripovedi postavi na površje protislovnosti migracije, kapitalističnega razvoja, neenakosti in izključevanja itd., o čemer lahko govorijo le tisti z obrobja.
Ob tem se besedilo dotakne tudi metode, saj je ta tesno povezana s cilji besedila.
Namreč, migracijo moramo razumeti kot dejanje v času in vzrokov zanjo ne smemo iskati samo med tistimi, ki se kažejo kot neposredno pomembni oziroma odločujoči za njeno vzpostavitev (na primer kot rezultat odločanja med prednostmi in slabostmi določenih krajev). Tudi ti vzroki so namreč nekako povezani z migrantovo preteklostjo in prihodnostjo. Vzroke za migracijo je treba razumeti kot del celotnega migrantovega življenja - migrantove biografije. Zato besedilo predstavi tudi velik del migrantovih biografij, ki se »neposredno« ne dotikajo samega dejanja povratka v »izvorni« kraj. Dejanje vrnitve namreč ne moremo dodobra spoznati, če nimamo vpogleda tudi v motiv(e) prvotnega odhoda, »socialno sliko« posameznika v družbi »gostiteljici«, »izvorni« družbi in še marsičesa zamolčanega. Tako je recimo Mario na vprašanje, zakaj so se vrnili, odgovoril, da zato ker je hčerka bila pred vstopom v osnovno šolo. Z ženo sta želela, da obiskuje šolo v Italiji. Toda Mariova pripoved o Švici nam pove, da se v državi gostiteljici ni počutil najbolje; motila ga je izključevalnost in superiornost Švicarjev, ki jo opisuje tako na dolgo in široko. In prav tako nam v delu pripovedi, ki se nanaša na izselitev v Švico, pove, da nikoli ni razmišljal za vedno ostati v tej državi.
Ampak bolj kot iskanje vzrokov za preselitev/vrnitev je v besedilu poudarjen sam družbeni kontekst povratka. Kaj ta pomeni? Gre za družbene okoliščine v različnih okoljih, ki so opredeljevale dejanje preselitve/vrnitve. Na tem mestu je jasen pogled v migrantovo biografijo še posebej hvaležen. Luigijeva vrnitev, ki je bila bolj »nepričakovana« in ki se zdi celo vsiljena s strani »pomembnih drugih«, je vsaj za Luigija še danes nekoliko »kontradiktorna«. Namreč vrnil se je v državo, ki se jo je več let namerno izogibal in ki ji je zameril marsikaj. Tako tudi, sicer bolj med vrsticami poudarja, da se ni posebno vživel v »izvorno« okolje: po osemnajstih letih bivanja v Italiji, ima še vedno več znancev v Belgiji, moti ga »italijanska mentaliteta« in nasploh veliko stvari, povezanih s to državo, ki jo ne opisuje z najlepšimi besedami. Belgijo je tudi po vrnitvi velikokrat še obiskal in jo še obišče. In konec koncev se ni nikoli prav zares vrnil: v Belgiji ima danes še sina, edinega potomca, in iz Belgije dobiva pokojnino. Mariova vrnitev pa je na drugi strani pomenila bolj ali manj dokončno slovo, oster rez s Švico. Čeprav se ni vrnil brez »posledic« izseljenskega okolja, Švice ni nikoli vzel za svojo. Sam, brez zunanje vzpodbude, je ure in ure pripovedoval o krivicah, ki je doživljal v tej »nadvse bogati« državi.
Kot lahko opazi še tako hiter (in površen) sprehod skozi besedilo, sta zgodbi različni: Mario poudarja konfrontacijo predvsem z državo in družbo »gostiteljico« (Švico), medtem ko Luigi kaže na »spor« z izvorno državo (Italijo). In tudi povratek ima drugačno družbeno konotacijo. V Mariovem primeru se zdi, da je bil dolgo pričakovan, medtem ko se zdi v Luigijevem primeru, kot da bi bil vsiljen s strani »pomembnih drugih«.
Življenjski pripovedi Maria in Luigija na govorita, da selitve, potovanja niso le »hladna« gibanja skozi prostor, niso le fizični premiki, ki se odražajo v spremembah teritorialne distribucije. Ampak so tudi družbenimi premiki, ki vodijo k izostrenju mejnosti, preoblikovanju kulture, družbe, skupnosti in duhovnosti. Toda niso samo to. So tudi dejanja domišljije, kjer sta dom in cilj potovanja vedno na novo zamišljena in tako za vedno spremenjena. Je tako vrnitev (kakorkoli) mogoča?
Prenosi
Literatura
Anon(im us), 1956. Prebivalstvo Nadiških dolin živi v skrajno težki mizeriji. Matajur 7, 19(141): 1.
Anon., 1958. Emigrantske rimese. Matajur 9, 21 (187): 2.
Anon., 1959. A lije to jesen. Matajur 10, 19 (206): 1.
Anon., 1960a. Koliko zaslužijo letos naši emigranti? Matajur 11, 8 (216): 1.
Anon., 1960b. Odpovedi naših emigrantov. Matajur 11, 17(225): 5.
Anon., 1961a. Emigracija raste, vasi padajo. Matajur 12, 5 (235): 1.
Anon., 1961b. Emigrantski glas. Kateri so glavni emigrantski problemi. Matajur 12, 5 (235): 4.
Anon., 1970. Deželni svet Furlanije - Julijske Benečije. Ustanovitev deželnega sosveta za izseljenstvo. Matajur 21, 7 (432): 2.
Anon., 1971. Seja deželne konzulte za emigracijo. Za podporo pri gradnji stanovanj in šolanju otrok emigrantov. Matajur 22, 7 (452): 1.
Anon., 1972. Več kot osem sto ekonomskih emigrantov se je vrnilo domov. Matajur 23, 3 (471): 1
Anon., 1986. Fotoalbum izseljencev iz Benečije/Fotoalbum degli emigranti della Benecia. Trst: Založništvo tržaškega tiska.
Boyle, P., Halfacree, K. in Vaughan, R. 1998: Exploring Contemporary Migration. Harlow: Longman.
Brumen, B. 1998. Socialni spomini, časi in identitete v vasi Sveti Peter v slovenski Istri. Ljubljana: Oddelek za etnologijo in kulturno antropologijo [doktorska disertacija].
Bufon, M. 1992. Prostorska opredeljenost in narodna pripadnost: obmejna in etnično mešana območja v evropskih razvojnih silnicah; primer Slovencev v Furlaniji - Julijski krajini. Trst: Slovenski raziskovalni inštitut in Znanstveni inštitut Filozofske fakultete.
Cerno, G., 1968.Aspetti geografici delfenomeno migratorio in nove communi della cosidetta »Slavia Friulana«. Urbino: Facolta di Lettere e Filosofia [diplomska naloga].
Clavora, F. 1986. Za novo oceno posledic emigracije na izvorno stvarnost. V: Fotoalbum izseljencev iz Benečije/Fotoalbum degli emigranti della Benecia. Trst: Založništvo tržaškega tiska: 9-15.
Clavora, F. 1997. Od duoma.......do čarnegapaklä. Premariacco: Slovenci po svetu/Unione Em igranti Sloveni del Friuli - Venezia Giulia.
Clavora, F. in Ruttar, R. 1985. Sloveni ed emigrazione. II caso delle valli del Natisone. Cividale del Fruli: Zveza Beneških izseljencev.
Clavora, F in Ruttar, R. 1993. The community without a name. Zveza Slovenskih Izseljencev Furlanije - Julijske krajine/Unione Emigranti Sloveni del Friuli - Venezia Giulia: Prem ariacco - Udine.
Firm ani, R. 1996. La minera e gli uomini. Liege: Slovenci po svetu/Unione Emigranti Sloveni del Friuli - Venezia Giulia.
Gmelch, 1980. R eturn Migrants. Cultural Anthropology.
H arstrup, K. and Olwig Fog, K. 1997. Introduction. V: Harstrup, K. in Olwig Fog, K. (ur.): Siting Culture. The Shifting Anthropological Object. London and New York: Routledge: 1-14.
Jackson, J. A. 1969. Migration. Cambridge: Cambridge University Press.
Kale, A. 1994. Smernice preučevanja izseljenstva v slovenskem zamejstvu v Italiji in slovensko izseljevanje iz zamejskega prostora v delih italijanskih avtorjev. Dve domovini/Two Homelands, 5: 151-178.
Komac, M. 1990. Politična kultura, Narodnostna identiteta, migracijski procesi in etnorazvoj. Protislovja narodnostnega razvoja Slovencev v Videmski pokrajini. Ljubljana: Fakulteta za sociologijo, politične vede in novinarstvo [doktorska disertacija].
Lawson, V. 2000. Argum ents W ithin Geographies of Movement: the Theoretical Potential of M igrants’ Stories. Progress in Human Geography 24. 173-189.
Lukšič - Hacin, M. 2002. Povratniki kot del migracijskega kroga. Dve domovini/Two Homelands, 15: 179-193.
Massey, D. 1996 [1991]. A Global Sense of Place. V: Daniels, S. in Lee, R. (ur.): Exploring Human Geography. London, New York, Sydney, Auckland: Arnold: 237-245.
Merku, P. 1999. Slovenska imena v Italiji: priročnik/Toponimi sloveni in Italia: manuale. Trst: M ladika.
Musoni, F. 1978 [1912]. Gli Abitanti. V: Slovenski Raziskovalni Inštitut (ur.): Za Slavia Italiana nella »Gnida delle Prealpi Giulie« di Olnito Marinelli. Atesa editrice: 106-211 [ponatis izbranih poglavij iz knjige prvič izdane leta 1912].
Ravnik, M. 1996. Bratje, sestre, strniči, zermani: družina in sorodstvo v vaseh v Slovenski Istri. Ljubljana, Koper: ZRC SAZU, Lipa.
Stranj, P. 1999. Slovensko prebivalstvo Furlanije - Julijske krajine v družbeni in zgodovinski perspektivi. Trst: SLORI, N arodna in študijska knjižnica in Znanstveni inštitut Filozofske fakultete Univerze.
Žitnik, J. 2002. Literarno povratništvo in meje narodne književnosti. Dve domovini/Two Homelands, 15: 163-178.
Prenosi
Objavljeno
Kako citirati
Številka
Rubrike
Licenca
![Creative Commons licenca](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/4.0/88x31.png)
To delo je licencirano pod Creative Commons Priznanje avtorstva-Nekomercialno-Brez predelav 4.0 mednarodno licenco.
Avtorji jamčijo, da je delo njihova avtorska stvaritev, da v njem niso kršene avtorske pravice tretjih oseb ali kake druge pravice. V primeru zahtevkov tretjih oseb se avtorji zavezujejo, da bodo varovali interese založnika ter da bodo povrnili morebitno škodo.
Podrobneje v rubriki: Prispevki