KAJ, KAKO IN MOGOČE ŠE ZAKAJ SO TAKO PISALI O IZSELJEVANJU IN IZSELJENCIH IZ BENEŠKE SLOVENIJE V ČASNIKU MATAJUR V LETIH 1951–1960
Povzetek
Z besedilom sem hotel pokazati, kakšne pomene je skupina »naprednih« zbrana okoli dolgo let edinega časnika Beneških Slovencev Matajurja pripisovala izseljevanju - pojavu »številka ena« v desetletjih po drugi svetovni vojni v Beneški Sloveniji. (Beneška Slovenija, pokrajina na severo-vzhodu Italije, je najbolj zahoden del »slovensko-govorečega« ozemlja; njena več-stoletna politično-administrativna ločenosti od drugih »slovensko-govorečih« pokrajin se kaže v partikularni identiteti in kulturi njenega prebivalstva). Pri analiziranju časopisnih prispevkov od začetka izhajanja časopisa oktobra leta 1950 pa do konca leta 1960 sem iskal vsebine, ki se pojavljajo na naslednjih treh dimenzijah sporočanja: izboru sporočane stvarnosti, odnosu sporočila do stvarnosti in jezikovni predstavitvi sporočila. Vsebine, ki so se pojavljale na vseh treh navedenih poljih sem imenoval motivi. Motiv sem opredelil kot »(s)poročevalski kliše«, ki pri podajanju specifične vsebine, problematike, ima specifičen odnos do stvarnosti in specifično jezikovno predstavitev sporočila. Motivi so torej nosilci partikularnih načinov reprezentacij (posameznih) dogodkov, pojavov, fenomenov.
Z pojavnostjo, obstojem motivov sem pokazal, da obstojajo partikularni načini reprezentacije fenomena, v obravnavanem primeru izseljevanja, in da ti oblikujejo tudi poseben pomen fenomena, izseljevanja. Obstoj motivov kaže na to, da izseljevanje nikakor ni bilo obravnavano neobremenjeno. V obravnavo, prikaz tega družbenega pojava se je vpletla govorica moči (in upora), izkoriščanja in razlikovanja, družbene neenakosti in še marsičesa. Izseljevanje je bilo v obravnavanem obdobju metafora za izkoriščanje, neenakost, zrcalilo je podrejen, zapostavljen položaj Beneških Slovencev in je kot tako bilo s strani piscev obravnavanih besedil ovrednoteno zelo negativno. Toda proti koncu obravnavanega obdobja se začne pojavljati »v revolucionarni ikonografiji« navdahnjen motiv izseljenca, delavca kot nosilca dolgo pričakovane spremembe in nove dobe. Izseljevanje tako (pri)dobi s strani piscev besedil (tudi) nov, ne več »črnogled«, ampak »odrešilen« pomen.
Besedilo zaključim ambiciozno: z predpostavko, da (dokaz o) obstoj(u) motivov lahko omogoči dobre nastavke pri razmišljanju, teoretiziranju o družbenih strukturah in delovanju v (novinarskem) (s)poročanju, to je »pisanju«. Teoretiziranje, ki ga bom bralcem tega povzetka prihranil, zaključim s številnimi vprašanji. Kot odgovor očitku, zakaj na zastavljena vprašanja odgovarjam z vprašanji, na koncu odgovarjam: Zakaj pa ne?
Prenosi
Literatura
Cerno, Guglielmo (1 968). Aspetti geografici del fenom eno migratorio in nove communi della cosidetta »Slavia Friulana«. Urbino: Facolta di Lettere e Filosofia [diplomska naloga].
Clavora, Ferruccio in Ruttar, Riccardo (1985). Sloveni ed emigrazione. 1/ caso delle valli del Natisone. Cividale del Fruli: Zveza Beneških izseljencev.
Clavora, Ferrucio in Ruttar, Riccardo (1993). The community without a name. Premariacco - Udine: Zveza Slovenskih Izseljecev Furlanije - Julijske krajine/Unione Emigranti Sloveni del Friuli - Venezia Giulia.
Fielding, Tony (1 992). Migration and Culture, Migration Processes andP atterns. Volume I. Research Progress andProspect, (uredili Tony Champion, Tony Fielding). London: Belhaven Press, str. 201-212.
Drnovšek, Marjan (2003). »Izseljevanje je rakrana na telesu našega naroda«, H istorični sem inar 4, (uredili M etoda Kokole, Vojislav Likar, Peter Weiss). Ljubljana: Založba ZRC, str. 7-33.
Gariup, Renzo (2000), Emigrantova žalost. Trinkov koledar 2001, str, 236-237,
Geertz, Clifford (1973), The Interpretation o f Cultures. New York: Basic Books,
Giddens, Anthony (1995), The Constitution o f Society. Cambridge: Polity Press
Habermas, Jiirgen (1975), Saznanje i interes. Beograd: Nolit.
Kalc, Aleks (1994), Smernice preučevanja izseljenstva v slovenskem zamejstvu v Italiji in slovensko izseljevanje iz zam ejskega prostora v delih italijanskih avtorjev, Dve domovini/Two Homelands, 5, str, 151-178,
K alin G olob, M onika (2003), Stil in novinarski škandal, Teorija in praksa, 40, 2, str. 229-244.
Komac, Miran (1990). Politična kultura. Narodnostna identiteta, migracijski procesi in etnorazvoj. Protislovja narodnostnega razvoja Slovencev v Videmski pokrajini. Ljubljana: Fakulteta za sociologijo, politične vede in novinarstvo [doktorska disertacija].
K orošec, Tomo (1998), Stilistika slovenskega poročevalstva, Ljubljana: Kmečki glas,
Košir, M anca (1988), Nastavki za teorijo novinarskih vrst, Ljubljana: DZS.
Luthar, Breda (2003), Uvodnik, Teorija in praksa, 40, 2, str, 205-206,
M eneghel, G iovanna in Battigelli, Franca (1977). Contributigeografici a lh studio dei fenom eni migratori in Italia. Analisi di due comuni campione delle Prealpi giulie: Luserva e Savogna. Pisa.
Petricig, Paolo (1988), Per un pugno di terra slava. Trieste: Editoriale stam pa triestina.
Petričič, Pavel (1997), Pod senco Trikolore. Špeter: Zadruga Lipa,
Stranj, Pavel (1999), Slovensko prebivalstvo Furlanije-Julijske krajine v družbeni in zgodovinskiperspektivi. Trst: SLORI, Narodna in študijska knjižnica in Znanstveni inštitut Filozofske fakultete Univerze,
Vovko, Andrej (1989). Izseljensko vprašanje v koledarjih družbe sv, Cirila in M etoda, Kronika, 37, 3, str. 278-286,
Zuanella, Božo (1998). Mračna leta Benečije: dejavnosti tajnih organizacij v vzhodni Furlaniji. Ljubljana: Cankarjeva založba,
Prenosi
Objavljeno
Kako citirati
Številka
Rubrike
Licenca
![Creative Commons licenca](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/4.0/88x31.png)
To delo je licencirano pod Creative Commons Priznanje avtorstva-Nekomercialno-Brez predelav 4.0 mednarodno licenco.
Avtorji jamčijo, da je delo njihova avtorska stvaritev, da v njem niso kršene avtorske pravice tretjih oseb ali kake druge pravice. V primeru zahtevkov tretjih oseb se avtorji zavezujejo, da bodo varovali interese založnika ter da bodo povrnili morebitno škodo.
Podrobneje v rubriki: Prispevki