Temeljne značilnosti hrvaškega prebivalstva, s poudarkom na izseljevanju v preteklih petdesetih letih
Ključne besede:
izseljevanje, izseljenci, migracija, prebivalstvo, HrvaškaPovzetek
Prispevek analizira izseljevanje hrvaškega prebivalstva izven današnjih državnih mej v zadnjih petdesetih letih in metodološko temelji na analizi uradnih podatkov Državnega statističnega zavoda, tj. uradnih izjav v katerih se vodi evidenca mednarodnih migracij prebivalstva Republike Hrvaške, zaradi pomanjkanja veljavnih registrov prebivalcev Hrvaške. Iz seštevka rezultatov zadnjih petnajstih let je mogoče sklepati, da se je največ hrvaških prebivalcev izselilo iz mesta Zagreb, najmanj pa iz Medžimurske občine, s tem da se je največ hrvaških prebivalcev iz Hrvaške izselilo leta 1997. Razlogi za izseljevanje so bili predvsem ekonomske, politične in psihološke narave. Največje število hrvaških prebivalcev se je izselilo v države stare emigracije, v Nemčijo, Avstrijo in Švico, ter v nove države emigracije, v Slovenijo in na Češko. Do leta 1991 so se na ozemlje Slovenije odvijale t. i. medrepubliške migracije. Glede na to, da sta Slovenija in Republika Hrvaška leta 1991 postali samostojni in mednarodno priznani državi, so migracije hrvaških prebivalcev v Slovenijo postale sicer mednarodne, vendar še vedno kot nadaljevanje nekdanjih medrepubliških. Prispevek sklene, da je na podlagi analize stanja v preteklih petnajstih letih, Republiko hrvaško zapustilo 147.252 hrvaških prebivalcev, starih od 30 do 45 let, ter da je v zadnjih petnajstih letih Hrvaška izgubila demografski potencial, ki ustreza velikosti populacije mesta Reka. Rezultatov ne moremo obravnavati kot povsem točnih, saj je zaradi neusklajenosti metodologije popisov težko slediti izseljevanju prebivalcev, podatki evidence MUP pa točnega števila hrvaških izseljencev ne potrjujejo, saj odhod v tujino ne predstavlja obveze za odjavo od enega ali več naslovov v Republiki Hrvaški, kjer je prebivalec prijavljen.
Prenosi
Literatura
Akrap, Anđelko (1998) Saldo migracija Republike Hrvatske i županija 1971.-1981. i 1981.-1991. za ukupno stanovništvo i stanovništvo u Zemlji. U: Migracije u Hrvatskoj. Regionalni aspekt. Institut za migracije i narodnosti, Zagreb.
Akrap, Anđelko i drugi (1999) Broj prisutnog stanovništva Republike Hrvatske i županija po dobi i spolu od popisa stanovništva 1991.-1998. godine, Društvena istraživanja-Koliko Hrvatska ima stanovnika nakon Domovinskog rata, br. 43-44, str. 679-725, Zagreb.
Baloban, Josip (1999) Pastoralno-teološki pogled na migrante u svijetu globalizacije, Zbornik radova o stanju i perspektivi hrvatskog dušobrižništva u Njemačkoj, Hrvatski dušobrižnički ured, str. 17-32, Frankfurt a. M.
Gelo, Jakov, Akrap, Anđelko i Čipin, Ivan (2005) Temeljne značajke demografskog razvoja Hrvatske-bilanca 20. stoljeća, Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, Zagreb.
Friganović, Mladen (1990) Demogeografija: stanovništvo svijeta, Školska knjiga, Zagreb.
Gelo, Jakov (2004) Kretanje broja rezidencijalnog (boravećeg) stanovništva Hrvatske, Društvena istraživanja, god. 13, br. 4-5, str. 653-673, Zagreb.
Josipovič, Damir (2006) Učinki priseljevanja v Sloveniju po drugi svetovni vojni, Založba ZRC, ZRC SAZU, Ljubljana.
Lloyd, Richard (1976) Cognition, Preference and Behaviour in Space, Economic Geography, 53, 3, str. 241-253.
Mesić, Milan (2002) Međunarodne migracije tokovi i teorije, Societas, Zavod za sociologiju, Filozofski fakultet u Zagrebu, Zagreb.
Mišetić, Roko (2007) Hrvatski građani iseljenici kao demografski potencijal Hrvatske, u tisku, Zagreb.
Nejašmić, Ivica (1987) Statističko praćenje i neka kvantitativna obilježja jugoslavenske vanjske migracije. Migracijske teme, god. 3, br. 3-4, Zagreb.
Nejašmić, Ivica (1991 a) Iseljavanje iz Hrvatske-brojčani aspekt stoljetnog procesa, u: Političko-geografska i demografska pitanja Hrvatske, Savez geografskih društava Hrvatske, svezak 8, str. 61-83, Zagreb.
Nejašmić, Ivica (1991 b) “Depopulacija u Hrvatskoj, korijeni, stanje, izgledi”, Globus, Zagreb.
Nejašmić, Ivica (1995) Hrvatski građani na radu u inozemstvu i članovi obitelji koji s njima borave. Institut za migracije i narodnosti, Zagreb.
Pokos, Nenad (2002) Iseljavanje iz Hrvatske u posljednjem desetljeću, Hrvatski iseljenički zbornik 2002, Hrvatska matica iseljenika, str. 25-38, Zagreb.
Sauvy, Alfred (1967) Elements de demographie, Themis, sciences sociales, Presses Universitaries de France, Paris.
Šakaja Laura i Mesarić, Rebeka (2001) Neke kognitivne pretpostavke migracija iz Hrvatske u druge europske zemlje, Hrvatski geografski glasnik, 63, HGD, str. 43-65, Zagreb.
Wertheimer-Baletić, Alica (1999) “Stanovništvo i razvoj”, Mate, Zagreb.
Werheimer-Baletić, Alica (2001) Broj mladih smanjuje se od 1961. godine, u: Vjesnik, Zrcalo dvadesetog stoljeća, srijeda, 21. ožujak, Zagreb.
White, E. Stephen (1980) A Philosophical Dichotomy in Migration Research, Professional Geographer 32, 1.
Prenosi
Objavljeno
Kako citirati
Številka
Rubrike
Licenca
![Creative Commons licenca](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/4.0/88x31.png)
To delo je licencirano pod Creative Commons Priznanje avtorstva-Nekomercialno-Brez predelav 4.0 mednarodno licenco.
Avtorji jamčijo, da je delo njihova avtorska stvaritev, da v njem niso kršene avtorske pravice tretjih oseb ali kake druge pravice. V primeru zahtevkov tretjih oseb se avtorji zavezujejo, da bodo varovali interese založnika ter da bodo povrnili morebitno škodo.
Podrobneje v rubriki: Prispevki