Večkulturna dinamika in polastitve dediščine v Beli krajini: Izpogajanje dediščine srbske pravoslavne skupnosti
Ključne besede:
dediščina, Bela krajina, Srbi, folklorizacija, nostalgijaPovzetek
Srbska pravoslavna skupnost v Beli krajini, ki jo danes sestavljajo štiri vasi (Bojanci, Miliči, Marindol in Paunoviči), se pogosto opisuje kot najsevernejši “otok” srbskega pravoslavnega prebivalstva. Tradicionalno se obravnava skozi ideološko prizmo lokalnosti, avtentičnosti (ali njenega pomanjkanja), izolacije in razlikovanja od ostalega prebivalstva Bele krajine. Kot posledica tovrstne obravnave prevladujoči diskurzi (tako akademski kot popularni) o omenjeni skupnosti bodisi osvetljujejo in poskušajo rekonstruirati “čiste”, “izvirne” kulturne in jezikovne značilnosti bodisi tožijo nad neizogibnim izginotjem teh značilnosti. Tovrstna binarna perspektiva zapira možnosti za prepoznavanje dinamike tako v vsakdanjih kulturnih vzorcih kot tudi v izpogajanju dediščine v in okoli te skupnosti. Članek dediščino razume kot izkušnjo, ki jo različni akterji uporabljajo v osmišljanju svoje sedanjosti in prihodnosti. Kot taka je dediščina neizogibno dinamična, dialoška, večglasna in pogosto sporna.
Prenosi
Literatura
Boissevain, Jeremy, Selwyn, Tom (eds.) (2004). Foreshore: Tourism, Society and Politics on the Coast. Amsterdam: Amsterdam University Press.
Buchloltz, Mary (2003). Sociolinguistic Nostalgia and the Authentication of Identity. Journal of Sociolinguistics 7/3, 398–416.
Crooke, Elisabeth (2007). Museums and Community: Ideas, Issues and Challenges. New York: Routledge.
Cvijić, Jovan (1987 [1922]). Balkansko poluostrvo. Beograd: SANU, Književne novine, Zavod za udžbenike i nastavna sredstva.
Čelik, Pavle (1994). Na južni straži: kronika nastajanja državne meje med Slovenijo in Hrvaško. Ljubljana: Enotnost.
Čontala, Borut (1989). Bojanci ali Srbi v Beli krajini: leto dni po pismu ‘Odbora’. Delo 31 (30 Sept. 1989), 26.
DEDI, Enciklopedija naravne in kulturne dediščine na Slovenskem, http://www.dedi.si (15 Jan. 2014).
Dimitrič, Milovan (1990). Belokranjski Srbi se ne čutijo ogrožene: Milan Kučan in dr. Dušan Plut obiskala Belo krajino. Delo 242 (16 Oct. 1990), 2.
Dražumerič, Marinka (1988). Srbi v Beli krajini. Zgodovinske vzporednice slovenske in hrvaške etnologije 5, 302–317.
Dražumerič, Marinka, Terseglav, Marko (1987). Prispevek k preučevanju Srbov v Beli krajini. Traditiones 16, 205–245.
Filipović, Milenko (1970). Srpska naselja u Beloj Krajini u Sloveniji. Radovi ANU BiH XXXV. Sarajevo: Odj. društ. Nauka 12, 147–238.
Habinc, Mateja (2012). Folklorization as Diversification or Molding: Comparing Two “Traditional” Holidays. Traditiones 41/1, 185–196.
Hamp, Eric (1978). Problems of Multilinguism in Small Linguistic Communities. International Dimensions of Bilingual Education (ed. James E. Alatis). Washington DC: Georgetown University Press, 155–164.
Hill, Jane (1998). “Today There Is No Respect.” Nostalgia, Respect, and Oppositional Discourse in Mexicano (Nahuatl) Language Ideology. Language Ideologies: Practice and Theory (eds. Bambi B. Schieffelin, Kathryn A. Woolard, Paul V. Kroskrity). New York, Oxford: Oxford University Press, 68–86.
Hudales, Jože, Visočnik, Nataša (eds.) (2005a). Dediščina v očeh znanosti. Ljubljana: Oddelek za etnologijo in kulturno antropologijo.
Hudales, Jože, Visočnik, Nataša (eds.) (2005b). Dediščina v rokah stroke. Ljubljana: Oddelek za etnologijo in kulturno antropologijo.
Ivačič, Ivo (1990). Ali Slovenci res ogrožajo belokranjske Srbe? 7D 41 (11 Nov. 1990), 20–21.
Jezernik, Božidar (ed.) (2010a). Med prezentacijo in manipulacijo. Ljubljana: Oddelek za etnologijo in kulturno antropologijo.
Jezernik, Božidar (ed.) (2010b). Kulturna dediščina in identiteta. Ljubljana: Oddelek za etnologijo in kulturno antropologijo.
Kaneff, Deema (2004). Who Owns the Past? The Politics of Time in a “Model” Bulgarian Village. New York, Oxford: Berghahn Books.
Karp, Ivan, Mullen Kreamer, Christine, Lavine, Steven (eds.) (1992). Museums and Communities: The Politics of Public Culture. Washington DC: Smithsonian Institution Press.
Karp, Ivan, Kratz, Corinne, Szwaja, Lynn, Ybarra-Frausto, Tomás, Buntinx, Gustavo, Kirshenblatt-Gimblett, Barbara, Rassool, Ciraj (eds.) (2006). Museum Frictions: Public Cultures / Global Transformations. Durham: Duke University Press.
Klekot, Ewa (2010).The Seventh Life of Polish Folk and Art Craft. Etnološka tribina 40/33, 71–85.
Knežević Hočevar, Duška (2004). Kri ni voda: potomci Uskokov ob slovensko-hrvaški meji. Razprave in gradivo 45, 126–143.
Krasko, Ivan (1990). Bojanci niso Kninska krajina: Milan Kučan in Dušan Plut med belokranjskimi Srbi. Neodvisni dnevnik 284 (17. Oct. 1990), 9.
Lesar, Ladislav (1991). “Belokranjci smo!”: dušebrižniki iz “matične domovine” so odšli praznih rok. Nedeljski dnevnik 265 (29. Sept. 1991), 22.
Lukić, Dijana (n.d.). Pravoslavna cerkev v Miličih: Opis, http://www.dedi.si/dediscina/230-pravoslavnacerkev-v-milicih (20 Aug. 2013).
Majstorović, Marijan (1997). Izgubljena Hrvatska: Bela Krajina – Hrvatski povijesni teritorij. Hrvati u Sloveniji (ed. Mirjana Domini). Zagreb: Institut za migracije i narodnosti, 95–107.
Misja Zgaga, Alenka et. al (2008). Prišli so Turki, za njimi Uskoki. Metlika: Belokranjski muzej.
Muršič, Rajko (2005). Uvod: H kritiki ideologije dediščinstva ter slepega enačenja znanosti in stroke. Dediščina v očeh znanosti (ed. Jože Hudales, Nataša Visočnik). Ljubljana: Oddelek za etnologijo in kulturno antropologijo, 7–10.
Nadel-Klein, Jane (2003). Fishing for Heritage: Modernity and Loss along the Scottish Coast. Oxford: Berg Publishers.
Parby, Jakob Ingemann (2013). An input in conversation Museums in a Global World: a Conversation on Museums, Heritage, Nation and Diversity in a Transnational Age. Museum Worlds: Advances in Research 1, 179–194.
Petrović, Tanja (2002). Etnolingvistička građa o Božiću kod Srba u Beloj Krajini. Južnoslovenski filolog LVIII, 65–78.
Petrović, Tanja (2004). Tradicionalna kultura Srba u Beloj Krajini u svetlu zamene jezika. Исследования по славянской диалектологии 10, Терминологическая лексика материальной культуры балканских славян (ed. Г. П. Клепикова, А. А. Плотникова), Москва: Институт славяноведения РАН, 183–203.
Petrović, Tanja (2006). Ne tu, ne tam: Srbi v Beli krajini in njihova jezikovna ideologija v procesu zamenjave jezika. Ljubljana: Založba ZRC.
Promitzer, Christian (2003). “Gute Serben:” Ethnologen und Politiker über der Identatät der Serben in der Bela Krajina. Umstrittene Identitäten: Ethnizität und Nationalität in Südosteuropa (ed. Ulf Brunnbauer). Frankfurt am Main et al.: Peter Lang, 173–199.
Promitzer, Christian (2004). (Ne-)vidljivost skrivenih manjina na Balkanu. Neka teorijska zapažanja. Skrivene manjine na Balkanu (ed. Biljana Sikimić). Beograd: Balkanološki institut SANU, 11–24.
Promitzer, Christian (2007). How I met the Serbs or “The Balkans in Central Europe:” Saint Peter’s Day in Bela krajina. Places of Encounter: In memoriam Borut Brumen (ed. Rajko Muršič, Jaka Repič). Ljubljana: Oddelek za etnologijo in kulturno antropologijo, 80–99.
Rassool, Ciraj (2000). The Rise of Heritage and the Reconstitution of History in South Africa. Kronos 26, 1–22.
Rassool, Ciraj (2006). Community Museums, Memory Politics and Social Transformation: Histories, Possibilities and Limits. Museum Frictions: Global Transformations/Public Cultures (ed. Ivan Karp et al.). Durham, London: Duke University Press.
Rogers, Mark (1999). Spectacular Bodies: Folklorization and the Politics of Identity in Ecuadorian Beauty Pageants. Journal of Latin American Anthropology 3/2, 54–85.
Smiljanić, Manojlo (1905). Etnografsko grupisanje naroda Balkanskoga poluostrva. Godišnjica Nikole Čupića XXIV, 102–123.
Smith, Claire, Wobst, Martin (eds.) (2005). Indigenous Archaeologies: Decolonizing Theory and Practice. London: Routledge.
Smith, Laurajane, Morgan, Ana, Van der Meer, Anita (2003). Community-driven Research in Cultural Heritage Management: The Waanyi Women’s History Project. International Journal of Heritage Studies 9/1, 65–80.
Smith, Laurajane (2006). Uses of Heritage. London, New York: Routledge.
Smith, Laurajane, Shackel, Paul, Campbell, Gary (eds.) (2011). Heritage, Labor and the Working Classes. New York: Routledge.
Stanojević, Stanoje (1925). Narodna enciklopedija, srpsko-hrvatsko-slovenačka II. Zagreb: Bibliografski zavod.
Stanonik, Marija (2001). Teoretični oris slovstvene folklore. Ljubljana: Založba ZRC.
Terseglav, Marko (1989). Prilog proučavanju duhovne kulture belokranjskih Srba. Prilozi proučavanju etničkog identiteta, 75–87.
Terseglav, Marko (1996). Uskoška pesemska dediščina Bele krajine. Ljubljana: Založba ZRC.
Tsitsipis, Lukas (1998). A Linguistic Anthropology of Praxis and Language Shift: Arvanítika (Albanian) and Greek in Contact. Oxford: Oxford University Press.
Valvasor, Janez Vajkard (1984). Slava vojvodine Kranjske. Ljubljana: Mladinska knjiga (first edition 1689).
Watson, Sheila (ed.) (2007). Museums and Their Communities. New York: Routledge.
Waterton, Emma and Laurajane Smith (2010). The Recognition and Misrecognition of Community Heritage. International Journal of Heritage Studies 16/1, 4–15.
Whitehead, Christopher (2013). An input in conversation Museums in a Global World: a Conversation on Museums, Heritage, Nation and Diversity in a Transnational Age. Museum Worlds: Advances in Research 1, 179–194.
Zajc, Marko (2003). Dobri, pogumni, zli: Podoba žumberških Uskokov na Kranjskem. Razprave in gradivo 42, 222–237.
Županić, Niko (1910). Izveštaj o paleontološkom radu i ekskurziji u Beloj Kranjskoj. Godišnjak Srpske kraljevske akademije XXIII, 207–228.
Županić, Niko (1925). Belokranjci. Narodna enciklopedija srpsko-hrvatsko-slovenačka I. Zagreb: Bibiliografski zavod, 147–149.
Prenosi
Objavljeno
Kako citirati
Številka
Rubrike
Licenca
![Creative Commons licenca](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/4.0/88x31.png)
To delo je licencirano pod Creative Commons Priznanje avtorstva-Nekomercialno-Brez predelav 4.0 mednarodno licenco.
Avtorji jamčijo, da je delo njihova avtorska stvaritev, da v njem niso kršene avtorske pravice tretjih oseb ali kake druge pravice. V primeru zahtevkov tretjih oseb se avtorji zavezujejo, da bodo varovali interese založnika ter da bodo povrnili morebitno škodo.
Podrobneje v rubriki: Prispevki