Materialistična teorija sreče
DOI:
https://doi.org/10.3986/fv.43.1.06Ključne besede:
sreča, srečanje, materializem, automaton, týche, ponavljanje, falos, Benjamin, LacanPovzetek
Če bi iskali kandidata za najbolj kontroverzen pojem danes, bi »sreča« nedvomno bila med favoriti za zasedbo tega mesta. Po eni strani je sreča v zgodovini filozofije predstavljala eno osrednjih etičnih torišč – od Grške eudaimonie do Benthamovega imperativa »največja sreča za največje število ljudi«. Etika je bila skoraj neločljivo povezana z iskanjem sreče, ki je že pri Grkih delovala kot sinonim »dobrega življenja«. Po drugi strani kapitalizem danes, kljub splošni apatiji in brezupnosti ljudi zaradi permanentnih kriz kapitalističnega sistema (podnebne spremembe, pandemija, finančna kriza itd.), samega sebe še vedno v precejšnji meri legitimira, če že na z zagotovilom, pa vsaj z obljubo sreče. Navkljub različnim zgodovinskim kontekstom, iz katerih je pojem sreče vedno znova dobival svoj pomen, pa vendarle lahko med vsemi temi razlikami izluščimo nek skupni imenovalec, ki je danes, v dobi poznega kapitalizma, celo pridobil status temeljnega kamna naše hegemone predstave o sreči. Sreča zadeva vprašanje biti. Ob evokaciji sreče se običajno poraja vprašanje, ali je nekdo srečen in kaj pomeni biti srečen oziroma kako to postanemo. Sreča je tako neločljivo povezana z vprašanjem identitete: je tako rekoč čutni izraz kvalitet naše biti, tega, kar domnevno smo. V nasprotju s to »ontologizacijo sreče« si članek prizadeva pokazati ne samo, da obstaja materialistični pojem sreče, temveč tudi, da ta pojem temelji na primatu glagola »imeti« nad glagolom »biti«. Z materialistične perspektive je sreča nekaj, kar lahko imamo oziroma nas doleti, ne pa nekaj, kar smo. Pri tem sta ključni dve referenci: prvič, Benjaminova formulacija sreče iz njegovega zadnjega teksta »O pojmu zgodovine«, in, drugič, freudovsko-lacanovska teorija ponavljanja.
Prenosi
Literatura
Agamben, Giorgio, »Walter Benjamin in demonsko«, v: Giorgio Agamben, Moč misli, prev. Vera Troha, Ljubljana, Beletrina, 2021, str. 177–201.
Benjamin, Walter, »O pojmu zgodovine«, v: Walter Benjamin, Izbrani spisi, Ljubljana, Studia humanitatis, 1998, str. 215–225.
Bradley, Arthur, Unbearable Life: A Genealogy of Political Erasure, New York, Columbia University Press, 2019.
Cabanas, Edgar in Eva Illouz, Manufacturing Happy Citizen: How the Science and Industry of Happiness Control Our Lives, Cambridge, Polity Press, 2019.
Davies, William, The Happiness Industry: How the Government and Big Business Sold Us Well-Being, London in New York, Verso, 2015.
Dolar, Mladen, »Komedija in njen dvojnik«, Problemi, 42 (3-4/2004), str. 257–281.
Dolar, Mladen, »Týche, clinamen, den«, v: Continental Philosophy Review, 46 (2/2013), str. 223–239.
Dolar, Mladen, »The Atom and the Void: From Democritus to Lacan«, v: Filozofski vestnik, 34 (2/2013), str. 11–26.
Freud, Sigmund, Spisi o psihoanalitični tehniki, Ljubljana, Društvo za teoretsko psihoanalizo, 2005.
Klepec, Peter, Vznik subjekta, Ljubljana, Založba ZRC, 2004.
Klepec, Peter, Dobičkonosne strasti: Kapitalizem in perverzija, 1, Ljubljana, Društvo za teoretsko psihoanalizo, 2008.
Klepec, Peter, »For Another Lacan-Deleuze Encounter«, v: Boštjan Nedoh in Andreja Zevnik (ur.), Lacan and Deleuze: A Disjunctive Synthesis, Edinburgh, Edinburgh University Press, 2016, str. 13–31.
Lacan, Jacques, Etika psihoanalize, prev. E. D. Bahovec in drugi, Ljubljana, Delavska enotnost, 1988.
Lacan, Jacques, Televizija, prev. A. Zupančič, Problemi, 31 (3/1993), str. 47–88.
Lacan, Jacques, Štirje temeljni koncepti psihoanalize, prev. R. Močnik, Z. Skušek in S. Žižek, Ljubljana, Društvo za teoretsko psihoanalizo, 1996.
Lacan, Jacques, Hrbtna stran psihoanalize, prev. S. Tomšič, A. Žerjav in A. Zupančič, Ljubljana, Društvo za teoretsko psihoanalizo, 2008.
Lacan, Jacques, The Seminar of Jacques Lacan, Book X: Anxiety, prev. A. R. Price, Cambridge, Polity Press, 2014.
Lear, Jonathan, Happiness, Death, and the Remainder of Life, Cambridge, Harvard University Press, 2000.
Milner, Jean-Claude, Strukturalizem: liki in paradigma, prev. K. Rotar, Ljubljana, Krtina, 2003.
Santner, Eric L., On Creaturely Life: Rilke, Benjamin, Sebald, Chicago, Chicago University Press, 2006.
De Saussure, Ferdinand, Predavanja iz splošnega jezikoslovja, prev. B. M. Turk, Ljubljana, Studia Humanitatis, 1997.
Snoj, Marko (ur.), Slovenski etimološki slovar, Ljubljana, Založba ZRC, 2009.
Šumič-Riha, Jelica, Mutacije etike, Ljubljana, Založba ZRC, 2002.
Zupančič, Alenka, Poetika: druga knjiga, Ljubljana, Društvo za teoretsko psihoanalizo, 2004.
Zupančič, Alenka, »On repetition«, v: SATS – Nordic journal of philosophy, 8 (1/2007), str. 27–44.
Zupančič, Alenka, What Is Sex?, Cambridge (Ma.), MIT Press, 2017.
Žižek, Slavoj, The Parallax View, Cambridge (Ma.), MIT Press, 2006.
Prenosi
Objavljeno
Kako citirati
Številka
Rubrike
Licenca
![Creative Commons licenca](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/4.0/88x31.png)
To delo je licencirano pod Creative Commons Priznanje avtorstva-Nekomercialno-Brez predelav 4.0 mednarodno licenco.
Avtorji jamčijo, da je delo njihova avtorska stvaritev, da v njem niso kršene avtorske pravice tretjih oseb ali kake druge pravice. V primeru zahtevkov tretjih oseb se avtorji zavezujejo, da bodo varovali interese založnika ter da bodo povrnili morebitno škodo.
Podrobneje v rubriki: Prispevki