Transkulturnost: spremenjena oblika kultur danes - Welsch, Wolfgang (Filozofski vestnik, 2016)
Pojem transkulturnosti napeljuje na novo pojmovanje kulture, ki se razlikuje od klasičnih monokultur ter od sodobnejših pojmovanj interkulturnosti in multikulturnosti. Tradicionalni opis kultur kot otokov ali sfer, je deskriptivno napačen; kulture danes notranje označuje pluralizacija identitet, zunanje pa preseganje meja lastnih okvirov. Ta tradicionalni pojem, ki poudarja homogenost in razmejitev, je nadalje normativno nevaren, ker strukturalno zatira razlike in spodbuja separatizem ter nasilne konflikte. Pojma interkulturnosti in multikulturnosti rešujeta nekatere izmed teh težav, vendar njuna osnovna pomanjkljivost ostaja v tem, da predpostavljata kulture kot homogene otoke ali omejene sfere. Nasprotno želi pojem transkulturnosti poiskati takšno artikulacijo današnje zgradbe kulture, ki jo označuje preplet, in izpeljati potrebne pojmovne in normativne konsekvence. Transkulturnost je nadalje mogoče najti tudi na individualni mikroravni: večina nanje kulturnih hibridov. Transkulturnost meri na kulture s sposobnostjo povezovanja in prehajanja, ob hkratnem izogibanju nevarnosti homogenizacije in uniformizacije. Kulturna raznolikost se pojavi na nov način, bolj kot transkulturna mešanica kakor pa kot sopostavljanje jasno zamejenih kultur. Medtem ko se danes običajno domneva, da postajamo globalni ter s tem bolj in bolj uniformni, pojem transkulturnosti postavlja pod vprašaj ta način mišljenja. Težnja k transkulturnosti ne pomeni, da postaja naša kulturna formacija enaka povsod po svetu. Nasprotno, procesi globalizacije in transkulturnosti obsegajo veliko raznolikost diferenciacije. Transkulturne mreže, stkane iz istih virov, se lahko zelo razlikujejo in so lahko prav specifične in celo individualistične. Pojem transkulturnosti nasprotuje enostranskosti tako globalizacijskih kot partikularizacijskih diagnoz.