Velikosti v Badioujevi objektivni fenomenologiji in teoriji potrošniške izbire - Kranjc, Uroš (Filozofski vestnik, 2022)
Mladi Marx je nekoč pripomnil, da se je politična ekonomija znašla v odtujeni formi in terja kritičen premislek lastnega predmeta raziskovanja. Njegov predlog je šel v smer popolne razgraditve kategorij ekonomske objektivnosti, da bi se lahko dokopali do prave življenjske dejavnosti človeka. V pričujočem članku zavzemamo stališče, da se sodobna ekonomska teorija še naprej nahaja v takšni odtujitvi, čeprav se ponaša s subjektivistično revolucijo, ki je odpravila vezi s klasično politično ekonomijo. Marginalistično opiranje na »merljive« potrošniške preference ni zgolj utrdilo odtujitev te vede, neoklasična ekonomika je v nadaljevanju rekonceptualizirala tudi celotne temelje klasične ekonomije. Novo kritično ekonomsko mišljenje bo zato moralo odpraviti diskontinuiteto med klasiki in neoklasiki, če bo želelo ekonomsko vedo pripeljati iz te odtujitve. Za uspešen preboj bo najprej potrebovalo ustrezno močan konceptualni okvir, ki bo zmožen obravnavati kontinuiteto temeljnih kategorij. V članku zagovarjamo tezo, da objektivna fenomenologija Alaina Badiouja poseduje sinhrono strukturo, ki je zmožna zajeti ključne ekonomske zastavke in v analogiji omogoča komparativni in sintetični pristop. Takšno strukturo razumemo kot pogoj za nov način kritičnega mišljenja v ekonomski znanosti. Članek sklenemo s pogledom na Marxovo vrednostno formo kot možno osrednjo kategorijo v zastavitvi alternativnega ekonomskega okvira.