Galli Transalpini transgressi in Venetiam: analiza dosedanjih raziskav in nova interpretativna hipoteza - Cecovini, Riccardo (Arheološki vestnik, 2013)
Kot poroča Livij (Ab Urbe condita, XXXIX, 22, 45, 54–55), je 186 pr. n. št. večje število Keltov prečkalo Alpe z namenom, da bi nedaleč od poznejše Akvileje ustanovili oppidum. Tri leta pozneje so Rimljani z odločnim posegom prisilili priseljence, da so se vrnili v domovino. Na podlagi analize podatkov pri Liviju lahko sklepamo, da so bili Kelti onstran Alp najverjetneje Tavriski, vendar ti za pot čez Alpe niso izbrali lahko prehodnega prelaza Okra (Razdrto pod Nanosom). To se namreč ne bi ujemalo s podatkom pri Liviju, da so prišli v Cisalpino po “dotlej neznani poti”. Ta podatek pa bi dobro ustrezal poti čez prelaz Hrušica, ki je v poznejšem rimskem času nosil ime Ad Pirum. Svojo hipotezo avtor utemeljuje v luči historične topografije.