Žarnogrobiščnodobne gomile in naselja starejše halštatske kulture na Štajerskem: K začetku halštatske kulture na območju jugovzhodnih Alp - Gleirscher, Paul (Arheološki vestnik, 2006)
V skladu s predstavo, da je splošno evropska stopnja Hall-statt B3 po P. Reineckeju oziroma H. Müller-Karpeju najmlajšastopnja kulture žarnih grobišč v srednji Evropi, se različna utrjenavišinska naselja in gomilni grobovi na območju vzhodnih Alpopredeljujejo še kot ostanki evropske kulture žarnih grobišč.Ker se ne upošteva spremenjena kronologija starejše želez-ne dobe na območju jugovzhodnih Alp (Slovenije), ki sta joizdelala S. Gabrovec in B. Teržan - ta kronologija je povezanatako z Balkanom kot s severno Italijo in Štajersko -, je še ved-no živa predstava o zelo razviti pozni in najpoznejši kulturižarnih grobišč z utrjenimi višinskimi naselji in planimi grobovi.V resnici sodijo ta naselja že v novo dobo, v halštatsko kulturo,in kažejo nov poselitveni model, ki je povezan s postavljanjemgomil za zgornji razred. V tem času se začenja tudi uporabaželeza, in sicer v lokalni stopnji Ljubljana IIb. Zaradi tega jetreba začetek železne dobe postaviti v stopnjo Hallstatt B3, kiabsolutnokronološko sodi v 9. stoletje pr. Kr., verjetno celozelo zgodaj v okviru tega stoletja.“Štajerski vzorec” je doslej veljal tudi za pomembno utrje-no višinsko naselje Burgstall pri Kleinkleinu in za pripadajočegomile. Grobišči, izkopani nedavno pri Wildonu in Gniebingu,sodita že v starejšo železno dobo in sta gomilni prav tako kotvsa druga grobišča iz Štajerske, objavljena nedavno z oznako“iz pozne ali najpoznejše žarnogrobiščne dobe”. Tudi gomiliiz Wetzelsdorfa ne pripadata zgodnji (!) žarnogrobiščni dobi(Hallstatt A!), ampak starejši železni dobi.