Uporaba modelov reliefa pridobljenih z lidarskim snemanjem v arheološki topografiji Študijski primer Kobariške - Štular, Benjamin (Arheološki vestnik, 2011)
V prispevku smo ovrednotili uporabnost visoko ločljivega digitalnega modela reliefa, ki je bil pridobljen z lidarskim snemanjem v kobariški mikroregiji, kjer je bilo lidarsko snemanje narejeno leta 2007. Za pričujoči prispevek so enako pomembni tudi odlični arheološki podatki, ki smo jih črpali iz obstoječih podatkovnih zbirk (ARKAS, RNKD). V jedru prispevka predstavljamo sedemnajst registriranih arheoloških najdišč, šest najdišč s posamičnimi najdbami in tri sklope zunajnajdiščnih arheoloških podatkov. Ločeno so predstavljeni že znani arheološki podatki in novi podatki, ki smo jih pridobili iz modela reliefa. Tako si lahko bralec ustvari objektivno sliko o pomenu lidarskih podatkov. V nadaljevanju je predstavljen kratek študijski primer poznoantičnih naselbin, v katerem skušamo predstaviti različne načine uporabe lidarskih podatkov. V tej raziskavi nismo odkrili novih arheoloških najdišč (iz obdobij do zgodnjega srednjega veka), smo pa dokumentirali ogromno količino zunajnajdiščnih podatkov.