Vpliv velikih jezov na rečno sedimentacijo: Primer zajezitve Železna vrata na Donavi - Nistor, Constantin; Săvulescu, Ionuț; Mihai, Bogdan-Andrei; Zaharia, Liliana; Vîrghileanu, Marina; Carablaisă, Sorin (Acta geographica Slovenica, 2021)
Gradnja jezov je eden največjih človeških pritiskov, ki zaradi spremembe pretočnega režima izrečnega v rečno-jezerskega vplivajo na rečne procese, vključno s topografijo in vodno-sedimentnimi tokovi. Namen prispevka je raziskati geomorfne spremembe znotraj zajezitve Železna vrata I, največje zajezitve nareki Donavi, ki je bila dokončana leta 1972 in je namenjena proizvodnji hidroenergije ter plovbi. Študija se osredotoča na zaliv, ki je nastal ob izlivu reke Cerne v akumulacijsko jezero, s poudarkom na prostorskih spremembah v topografiji in razporeditvi usedlin. Raziskava temelji na diahroni analizi dveh nizov podatkov pred in po zgradbi jezu: prvi je bil izvzet iz zgodovinskih topografskih zemljevidov, drugi pa pridobljen z batimetrično sonarsko raziskavo, integrirano v GIS okolju. Rezultati razkrivajo prevlado sedimentacije z debelino aluvialnega sloja do 14m. Sedanji vzorec sedimenta je spremenil potopljeno morfologijo, kar je povzročilo nastanek vršaja ob ustju reke Cerne in sedimentnih nanosov med zalivom Cerna in Donavo. Proces siltacije skupaj z današnjo podvodno morfologijo omejuje ladijski rečni promet in tudi sedimentno zmogljivost akumulacije.